Eleki Krónika – 2006. július

„Helyzetjelentés” a VI. Gyermektábor életéből
Július 17-én immár hatodik alakalommal indult útjára a művelődési központ méltán népszerű kéthetes rendezvénysorozata, a Napközis Gyermektábor. Az idei évben közel 70 gyermek jelentkezett a táborba. Az eddig eltelt egy hét alatt számos vetélkedőn és játékon vehettek részt a gyermekek. 
   Élvezetesnek bizonyult a Rákellenes Liga eleki szervezete által támogatott „Fő az egészség!” című vetélkedő, amely során a gyermekek hasznos ismereteket szerezhettek az egészségről, környezetvédelemről. 
Valamint ugyancsak nagy sikert aratott az „Istenek harca” című játék, amely során a táborlakók görög mitológia legfontosabb eseményeit elevenítették föl. 
   A hét egyik legnépszerűbb programja a hagyományos kerékpártúra volt, amely keretében a gyermekek meglátogatták a kétegyházi  Almássy kastélyt, valamint a Mezőgazdasági Gépmúzeumot, majd egy kellemes délelőttöt töltöttek el a kastélykert hűsítő fái alatt.
   De a tábornak még nincs vége. Árgyelán Erzsébet táborvezető elmondta, hogy a második hét is sok érdekes játékot és vetélkedőt tartogat a gyermekek számára. 
Azt is elmondta nagyon örül annak, hogy a gyermekek nagy érdeklődéssel fordulnak a különböző kézműves tevékenységek felé, és évről évre egyre több szép alkotás születik. A legnagyobb népszerűségnek természetesen az elektromos korongozó örvend, de egyre több gyermek próbálja ki a hagyományos „lábbal-hajtós” korongozó gépet is. 
Ezen kívül a táborlakóknak lehetőségük van megismerni a gyöngyszövés titkait, valamint új elemként csatlakozott az idén a kézműves gyakorlatok közé a fonalgrafika, amelyet a gyermekek ugyancsak nagy lelkesedéssel sajátítottak el. 
   Az eltelt egy hét alatt lefutott programok távlatából elmondhatjuk, hogy a Művelődési Központ az idén sem okozott csalódást a táborban résztvevő gyermekeknek. 
   Hátra van még a második menet, amely, a táborvezetés lelkesedését ismerve, biztosan sok érdekes és élvezetes  programmal és meglepetéssel örvendezteti meg a résztvevőket. 
Ifj. Árgyelán György

Mi újság az óvodákban?
Igaz, hogy nyári szabadságát töltötte Singer Éva óvodavezető, de kérdéseimre készségesen felelt. Tőle tudtam meg az alábbiakat, melyek az óvodák életét tükrözik.
Singer Éva: Fontosnak tartjuk a hagyományápolás továbbfolytatását, a hagyományokkal kapcsolatos ősi tevékenységek végzését.
Bevezettük a csuhéfonást. Célunk az, hogy természetes anyagokból különböző eszközöket, játékokat készítsünk ( pl. tobozból). Ezekből a természetes anyagokból az óvónők a gyerekekkel együtt dekorációkat készítenek, melyekkel az óvoda helységeit díszítik.
Nádor Mária: hallottam, hogy népszerűek az ún. „Családi Napok” szervezései. Hallhatunk ezekről?
S.É.: Évről-évre hagyomány a „Családi Napok” megrendezése-mindhárom óvodában különböző időpontokban. Ezeken a szervezett napokon a szülők a gyerekekkel együtt tevékenykednek , a szülők így betekintést nyernek az óvodai belső életébe.
Az újtelepi óvoda a Karácsonyi ünnepkörhöz köti ezt a rendezvényt. Az óvónők, a szülők és a gyerekek közösen készítik el a karácsonyi díszeket, eszközöket.
Zárásként pedig a szülők süteménnyel vendégelik meg a résztvevőket.
Az I.sz. Óvoda a novemberi Szent Márton naphoz kapcsolja ezt a rendezvényét. Közösen, nagy élvezettel készítik el a felvonuláshoz elengedhetetlen lampionokat.
A II. sz. Óvodában az együttjátszás, a szabadidős tevékenységek köré fonódik ez a nap. A szülők megtanulnak együtt játszani a gyerekekkel. Különböző ügyességi versenyeken mérik össze képességeiket a szülők a gyerekekkel. Volt már palacsintasütő és virslisütő verseny is.
N.M.: Hogyan ünnepeltétek meg a gyereknapot?
S.É.: Az idén május 17.-én rendeztük meg. Külön köszönetemet fejezem ki itt is a Radványi György Középiskolának. Az iskolán belül Perei Gábor és a lovásztanulók gazdag programokkal várták és kápráztatták el a gyerekeket. A lovas programok mellett nagyon tetszett a gyerekeknek a sárkányeregetés. 
N.M.: Hogyan zajlott le az évzáró, ballagás?
S.É.: Mindhárom óvodában megszerveztük ezt a napot. Az I. és a III. sz. Óvodában május 27.-ére esett a ballagás. A II. sz. óvodában július 3.-án búcsúztattuk a nagyokat. Igaz, hogy vegyes csoportokkal dolgozunk, de ilyenkor minden csoport együtt szerepel. Külön a 3 csoport kicsijei.  A bátortalanabbak jelmezbe bújtak és a társuk mondott el 1-1 mondókát róluk. A középsős gyerekek színes szalaggyakorlattal készültek. A nagyok pedig a „Brémai muzsikusok” c. átírt szövegkönyve alapján dramatizált darabot adtak elő. A ballagó nagyok megkapták a tarisznyát, melyben az óvoda fényképe, egy mini vonalzókészlet és Kindertojás lapult.
Az évzáró ünnepségen román és német nyelvű műsorszámok is elhangzottak.
N.M.: A nyári időben hogyan működnek az óvodák?
S.É.: Arra ügyelünk, hogy a szülők, akik dolgoznak, be tudják hozni gyermekeiket nyáron is. Minden esetben 2 óvoda nyitva tart és a 3.-ban pedig karbantartási munkálatok folynak, így váltakoztatjuk a nyitva tartásokat. 
Az óvodai nevelési év szeptember 1.-jén kezdődik.
Megköszöntem a tájékoztató beszélgetést Singer Éva óvodavezetőnek és kellemes pihenést kívánva, elköszöntem.
Nádor Mária

Egy bátor kiállás
Korábbi lapszámunkban olvashattak arról a tiltakozó levélről, amelyet 1946.február 11-én az akkori eleki plébános, Reibel Mihály írt Varga Bélának, a Nemzetgyűlés elnökének a németek "kitelepítése" ügyében. Mi most ezt a tragikus témát szeretnénk folytatni, mert egy olyan dokumentum került a kezünkbe, melyből újabb fontos információkhoz jutottunk, de amelyek szintén méltók arra, hogy nagyobb nyilvánosságot is kapjanak. Általunk, a helyi plébánián megtalált, 1946. február 10-én megtartott egyházközségi ülés jegyzőkönyve tartalmazza a jelenlévők nevét is, így pl. hitelesen bizonyítható az, hogy kik mertek nemet mondani Eleken "egy törvényes, de ugyanakkor nem etikus" nagyhatalmi döntésre. Ezek a személyek pedig a következők voltak: Seeberger János, Zielbauer György, Rosenacker András, Bauer Károly, Schneider János, Niedermayer Ferenc, Ruck György, Braun Ferenc, Klemm János, Mahler Sebestyén, Hammer József, Zöllner András, Honos Ferenc, Hammer Ernő, Csepregi József, Benkő M. Modeszta. /A jegyzőkönyvben ilyen sorrendben szerepelnek./ Az ülésen a plébános megkérdezte azt is a jelenlévőktől, hogy egyetértenek-e a csanádi püspök Hamvas /Hirsch/ Endre /1890-1970/ 35/1946-os számú rendelkezésével, vagyis elítélik-e a németek igaztalan kollektív büntetését. /Az egykori püspök a II. világháború alatt is kiállt az akkori üldözöttek
mellett!/ Az egyhangú igen után pedig támogatták egy felirat elküldését a Nemzetgyűlés elnökének, melyben többek között ez szerepel: "...úgy ítéljük, hogy ez a kitelepítés ellenkezik a kereszténység és az emberiesség  alapelveivel, amikor minden előzetes ítélet nélkül a német anyanyelvű vagy nemzetiségű polgárokat jogosan szerzett javaitól megfosztja, és azzal hogy szülőföldjükről őket kitelepíti, bizonytalan jövőnek teszi ki őket."
/Érdekesség, hogy a katolikus egyház is kitelepítésről beszélt akkor, manapság inkább a Vertreibung-kiűzetés használatos!/ Az ülés témája volt még az Ukrajnába elhurcoltak elekiek sorsa is. Niedermayer Ernő arról beszélt, hogy értük is kellene tenni valamit, mert sokan el fognak pusztulni, de akik hazajöttek, azok közül is sokan
meghaltak. Végül Reibel Mihály beszámolt arról is, hogy a németek ügyében nem csak a Nemzetgyűlés elnökének küldenek levelet, hanem a miniszterelnöktől, Nagy Ferenctől /1903-79/ is segítséget kérnek. /Mint tudjuk, segítség innen sem érkezett, érkezhetett, hisz a németek kollektív megbüntetését nem a magyarok
döntötték el, hanem az egykori győztesek, vagyis az USA, Nagy-Britannia és a Szovjetunió!/ A jegyzőkönyvből még az is kiderül, hogy Gyuláról egy küldöttség ment a fővárosba, de ennek az eredménye még nem volt ismeretes akkor, de a fentiek alapján feltételezhető, nem járhattak sikerrel. Az ülés anyagának hiteles másolatát 15 napig közszemlére tették, ellene fellebbezést nem adott be senki sem. El lehet képzelni, milyen idegállapotban olvashatták az "érintettek". Ezt az érzést soha többé senkinek nem szabad átélnie! Méltán büszkék lehetünk erre a nagyon bátor 17 elekire, akik nem hajoltak meg egy akkor látszólag hatalmas erő előtt, mert tudták, nekik van igazuk. Tettük ma is példaértékű, a tragikus hatvanadik évfordulón mindenképpen
szólnunk kellett róluk is! 
Rapajkó Tibor

Világtalálkozó: a szép korúak szemével
Első beszélgetőpartnerem: Bogár Szabó Mihályné
- Hogy érzi magát, kedves Juliska néni?
- Köszönöm szépen jól, pedig ahogy mondani szokás, már megettem a kenyerem javát.
- Önnek mit jelent a világtalálkozó? Hogyan készül rá?
- Én személyesen is átéltem, a németek kihurcoltatását.Sokáig sírtunk is barátainkért. Volt, akinek a férjét, kedvesét vitték ki a lágerbe. De mi, akik itthon maradtunk is sokat szenvedtünk. Óriási volt a szegénység, a nélkülözés, az éhezés. Várom, várjuk a világba elszéledt összes vendéget. Én szeretem a hazámat, a szülőföldemet, Eleket. Erről írtam is  egy verset.
Következő beszélgető partnerem id. Regős Józsefné
- Hogy tetszik lenni?, Erzsike néni!
- Köszönöm szépen jól. Hála Istennek,hogy nem vagyok egyedül a családom nagyon sűrűn meglátogat . A fiam tette rendbe ilyen szépen az udvarom. Én bizony nyolcvanöt éves  vagyok.
- Mi a véleménye a világtalálkozóról? Hogyan készül rá?
Nagyon örülök neki, hogy haza hívjuk a világba menekülteket. A háború idején Mi, akik itthon maradtunk  nagyon keserves időszakot éltünk át. Én is itthon maradtam három kisgyerekemmel. Volt egy kis tehénkénk. Így mindennap tejet ittunk, készítettem túrót, tejfölt.Most már nem jók a szemeim, de a világtalálkozóra is babákat készítettem és felöltöztettem őket a régi korok ruhájába. Látja kedves ,van ezeknek a „hölgyeknek” mindenük ahogy illik, egy németkisasszonyhoz. Főkötője, hímzett kötője, selyem szoknyája.Van egy kalocsai szobám, tele kalocsai hímzésű terítőkkel, párnákkal. Még a függönyöm is népművészeti tárgy. Nagyon szívesen megmutatnám, kedves vendégeinknek.Ha van ilyen kiállítás, a babáimmal mi is bemutatkoznánk.
Mind a két Mamikának, köszönöm szépen a beszélgetést. Kívánunk mindkettőjüknek, erőt, egészséget. Unokáik, aranyozzák be idős napjaikat.
Rostásné Hotya Valéria

Önök írták
Köszönjük a szerkesztőségbe küldött leveleiket, ezeket változatlan formában leközöljük, amennyiben nem tartalmaznak obszcén vagy személyiségi jogot sértő kijelentéseket és állításokat. Természetesen az itt leírt vélemény nem a szerkesztőség véleménye, a felelősséget a levél szerzője vállalja. Egy alkalommal lehetőséget biztosítunk az eltérő vélemény megjelentetésére, viszont nem szeretnénk hosszúra nyúló vitát e lap hasábjain előidézni.
(A szerkesztő)
Tisztelt Eleki Krónika Szerkesztősége!
Szeretném megköszönni, a májusi számban megjelenő: „Aki tud, segítsen” című cikket és „Ha szól a szív” című verset. Mind a kettőt nagyon megkönnyeztem. Mi szívből tudjuk, hogy ennek a versnek mi a lényege. Sajnos azt nagyon fájó szívvel vettük tudomásul, hogy egyes emberek milyen ellenségesek tudnak lenni, figyelmen kívül hagyták a felhívást.
Segítség helyett, inkább kritikát kaptunk, hiábavaló tanácsot.
 Hála Istennek, hogy nincsenek, olyan helyzetben, hogy beteg a gyermekük. Csak annyit szerettünk volna elérni, hogy egyszer a beteg gyerekeknek is szervezzünk gyermeknapot. A mi csöppségeink nem tudtak elmenni sem, a Művelődési Ház által, sem a Horgászegyesület által szervezett gyermeknapra. Láttuk, az Elek TV.-ben, hogy az egészséges gyerekek, marok számra kapták a kinder tojást, édességet. A mieinknek egy kis gyümölcs sem jutott? Játék, ruha, mesekönyv? semmi. Jól van ez így? Csak sírtam. Nézni sem bírtam. Én meg azon aggódom, hogy meg legyen a tápszere, a kisfiamnak. Többen vagyunk így, akik már szólni sem merünk. Valaki, aki illetékes erre, vegye már észre, hogy a beteg gyerek is gyerek. Ők különösen szeretetre vágynak.  Sokkal nagyobb a ragaszkodásuk, a szeretet kifejezésük. Csak mások. Az én drága kicsi fiam: csak annyit tud mondani, hogy „aja” /anya/ de szinte sugárzik a szeretete. Én is nagyon szeretem őt. A világ minden kincséért meg nem válnék tőle. Nem akarom gyermekotthonba adni. Úgy a jó, ha látom, mennyit evett. Hallom, hogy szuszog mellettem. Ketten együtt harcolunk az ő kis életéért. Erősnek kell lennünk, nem szabad pánikba esni. Nekünk a nap huszonnégy órájában kell talpon lenni.  Kétségbeesetten, remegve nézem küzdelmét, egy-egy epilepsziás görcs után. Csak tehetetlenül nézem, nem tudok segíteni, a fájdalmai enyhítésében.
 Minden tiszteletem azoknak a szülőknek, akik felnevelték tartósan beteg gyermeküket. Akik felnőttek ugyan, de szellemileg, vagy testileg örök gyerekek maradtak. Véleményem szerint, ezeket az „erős” szülőket is köszönthetnénk egyszer.
Szívet tépően, megható amint, beteg szülők nevelik egészséges gyereküket. Ismerek olyan szülőket, akik diplomát „adtak” gyermekeik kezébe, pedig ők állandóan a betegségükkel harcoltak. Az Ő küzdelmük példamutató lehetne, sok nyafogós, anyuka, vagy apuka előtt.
Az a kérésem, kérésünk, hogy a gyermeknap helyett, rendezzünk családi napot.
A beteg gyerekek speciális igényét felmérnénk, és mindenki azt kapná, aminek legjobban örülne. Meghívnánk:- a Szakembereket, akik segíteni tudnának, - a „felnőtt gyerekek” szüleit. - A sérülten is erős embereket, akik gyerekeket nevelnek. Köszönöm szépen, hogy szót emelhettem, a beteg gyerekek, felnőttek ügyében.
Levelemmel, nem akartam senkit megbántani, csak már nem bírtam tovább hallgatni.
Nagyon bízom abban, hogy Valaki felfigyel ránk, és segít.
Tisztelettel: Gyebrovszki Lajosné /Irimiás Henrietta/ Elek, József A. u.9. 1/4

Jó hír!
2006. július 19-én megalakult 15 fővel az ”Eleki Állat és Környezetvédő Egyesület”. Az egyesülethez tartozás önkéntes, még életkorhoz sincs kötve. Az alakuló értekezleten az előírt formaságokon  vezetőségválasztás/ túl az érdemi rész, azaz az éves program összeállítása következett. Mi a célja az egyesületnek? SEGÍTENI az Elekieknek a névadó témakörökben. Felhívni a figyelmet az egyre sokasodó környezeti veszélyekre. Az egyesület hallat magáról az „Eleki TV-én” és az „Eleki Krónika” hasábjain keresztül.
Tájékoztatom Önöket, hogy a következő összejövetel, ahol már a konkrét feladatokat beszéljük meg, 2006. augusztus 23-án /szerda/ a Művelődési Központban lesz 17 órától.
Mindenkit várunk. A fehérhajúakat éppúgy, mint az ifjúságot. Próbáljuk meg KÖZÖSEN szebbé és egészségesebbé tenni szeretett városunkat!
Tisztelettel: Busa László tanár

Zsurka Péter: Mátrai kirándulás
Elindultunk kirándulni,
Mátra alja szép tájaira.
Az eleki Nyugdíjas Club tagjaival.
Ezt szeretném versre írni.

Utazásunk közepette,
megérkeztünk szép Gyöngyösre.
A gyöngyösi farkas mályi ,
Dudás Ferenc pincéjébe.
A borászok kínálgattak,
finom ízű boraikkal.
Ízlelgettük, kóstolgattuk,
utána meg vásároltunk.
Ki vöröset, ki fehéret,
mindenki vett belőle.
Ebben a jó vörös borba,
szinte benne van a nóta.
Nem kell senkit biztatgatni,
mindenki kezd énekelni.
Ilyen finom, ilyen jó,
csak a magyar bor lehet.
Adja Isten, hogy még soká
Termeljen a gyöngyösi táj,
Ilyen finom kedves nedűt,
mely a kedvünket növeli.
2006. május

Bogár Szabó Mihályné: Eleknek- Elekért

Magyarország, Európa közepén, a szívében
Nincs égig érő hegycsúcsa, tengere
A Duna, a Tisza öleli át, anyai kezével
Fővárosa, a gyönyörű Budapest
Te vagy, az én hazám, Szeretlek

Magyarország számomra, legkedvesebb része
Itt a viharsarok, Békés megye
Mindnyájunk éléskamrája, búza tengerével
Ma békében él itt, cigány, román, szlovák, német
Te vagy az én hazám, Szeretlek

Magyarország, kicsi városa Elek
Te vagy a mindenem, a szülőföldem,
Itt ringatott jó Anyám, itt voltam gyerek
Itt arattam, markot szedtem
Te vagy az én hazám, Szeretlek.

A háború alatt Elekről is kihurcoltak embereket
Jött a parancs, mindenkinek mennie kellett
Németországba, Oroszországba meneteltek
Csak lelkük mélyén szólt az ének:
Elek Te vagy az én hazám, Szeretlek

Sok- sok év telt el az óta, de most visszavárunk Titeket
Értetek van a világtalálkozó ünnepe
Most már boldogságban, szeretetben  zenghet az ének
Magyarország- Elek, Te vagy az én hazám, Szeretlek.

Mivel készülnek a Leimen Házban?
Lassan közeledik a VIII.Világtalálkozó megrendezése. Ebből az alkalomból kerestük meg Szelényi Ernő elnök urat, hogy tájékoztasson bennünket a programokról.
- Mindjárt az első napon ( pénteken, VIII. 4.) 18 órai kezdettel az Eleker Heimatkomitee és   a Kulturkreis, Elek fotókiállításának megnyitója lesz a Leimen Házban - a 60 évvel ezelőtti kiűzött németekre emlékezve. A kiállítás és az ezt követő dokumentum műsor fő összefogója, szervezője Joschi Ament – Németorszságból.
2 kiállítás megnyitójára is sor kerül: Klarissa Klemm selyemfestő és Püspöki Jánosné autodidakta festő kiállítására. 
Természetesen tevékenyen bekapcsolódik a német egyesület és önkormányzat az alábbi programokba: 
- részt vesznek a szombati német nyelvű szentmisén; az ezt követő kiűzetési emlékhely koszorúzásánál; este a sváb báli betáncoláson. 
- Vasárnap pedig aktív résztvevői lesznek a reggeli ünnepi szentmisének, a temetői megemlékezésnek, de a délutáni folklór műsoron is láthatjuk őket. A német tájház az ünnepi napok alatt meghatározott nyitva tartással várja majd az érdeklődőket, mely időpont olvasható lesz a ház ajtaján. 
Nádor Mária

Magyarország a harmadik
A román statisztikai hivatal kimutatása szerint 2006 májusában Romániában a legnagyobb külföldi befektetők sorrendje a következőképpen alakult: Olaszország /225 millió ?/, Németország /107 millió ?/, Magyarország /75 millió ?/, Franciaország /57 millió ? /, Ciprus /52 millió ?/, Ausztria /51
millió ?/.
Vagyis hazánk a harmadik helyre jött fel, és így megelőzte Franciaországot, ami nem kis teljesítménynek számít! Romániában ez év májusáig 4902 külföldi tőkével rendelkező vállalkozás működött 410, 29 millió ? tőkével, amelyből a legtöbb Bukarestben, a legkevesebb pedig Hargita megyében található.
Forrás: www.nyugatijelen.com
Rapajkó Tibor

Az „öreg hölgy”a kocsányos tölgy!
A világért sem szeretném megbántani, a dédi korban élő mamákat, néniket. Nem is hölgyről van szó. De terebélyes törzsével, dús lombozatával, rengeteg ágával, egy jóságos tisztességes kort megélt, igazi falusi nagymamára emlékeztet. Ágai olyanok, mint egy sok gyermekkel és vidáman hancúrozó unokákkal megáldott idős, drága jó nagymama lenne. Mintha valahonnan messziről éppen most érkezne meg, hogy „szerető szívével”, ágaival integetve, jó utat kívánjon nekünk. Mintha egy kicsit, mindnyájunk nagymamája lenne. Nem is bírom megállni, hogy ha elmegyek Mellette, meg ne simogassam. Mintha egy picit, az én Mamikám is lenne. Hátha még beszélni tudna, milyen rengeteg, szép történetet mesélne. Vajon mennyi titkos randevúnak volt szem és fültanúja. Hány egykori kislánynak suttogtak koronája alatt romantikus bókokat?  Vajon, hány mozi előadást hallgathatott végig sajátos előadói stílusban? Hány titkon „dugiban” elszívott cigaretta „illatát” kellett elszenvednie? De ki is Ő? Ki ez a titokzatos hölgy? Ugye ismerik?
Hát persze. Az Ady E., és a Kossuth u. sarkán, a volt mozi,
előtt, álldogáló: öreg hölgy ”a kocsányos tölgy”.
Becsületes nevét: QVERKUS ROBUR /latinul/ Busa László Tanár Úrtól tudjuk meg.
A továbbiakban a Tanár Úrtól kapjuk a fontos tudnivalókat. Sajnos most éppen nincs helye, az ünneplésnek. A Fa beteg, nagyon beteg, törzsét gombák marják. Orvosra, vagy inkább egy ügyes kezű szakemberre lenne szüksége, aki mankót készítene neki. Az útra hajló erős, ágait le kellene vágni, ha valakire ráesik, óriási tragédiát okozhat. Vigyázzunk rá! Szeressük! De először gyógyítsuk meg! Tanár Úr! Köszönjük a jó tanácsot.
Rostásné Hotya Valéria 

Rövid Hír a Világtalálkozóról
Az idei világtalálkozón a középiskola augusztus 4-én a tangazdaság területén lovasbemutatót szervez, de fontos esemény lesz még az egykori Wild-ház /ma gazdasági hivatal/ falán, az egykori tulajdonosra utaló emléktábla leleplezése is.
Rapajkó Tibor

Szabó Katalin Zsófia: Az éretlen búzakalász

Sárgul már a búzakalász, megérett a jóra,
a születésük létüknek értelmét hordozta.
Lengenek csak jobbra-balra, úsznak ők a fényben,
éretten, ripacskodva az aranysárga dicsben.
S útban hazafele menvén meglátja a gazda,
hogy kincsét, arany vagyonát már learathatja.

De a kis búzakalász áll még oly éretlenül,
mint cserép, törékenyen, de rendíthetetlenül.
-Nézd, kis kalász, mi már sárgák és érettek vagyunk,
-te nem kellesz-, minket learatnak és elhagyunk.
-Hagyjatok csak, hagyjatok, ha nem kellek, nem kellek,
kis gyökerem később érintette meg e földet!

-Én sok napfényt s a gazdától szép szavakat kaptam,
téged nem vett észre, nem nézett, bárhogy akartad!
A halál cséplőgép képében arra berregett,
és összetört minden ripacskodó kalászszívet.
Csak a kis búzakalász lengedezett még a szélben,
mint porcelán törékenyen, mégis oly keményen.

„Ti már a kenyérben ültök.” -halkan ennyit mondott,
nem szólt, az ajka néma lett, majd tovább álmodott… 

Képviselő - testületi ülésről
2006. június 23-án rendkívüli képviselő-testületi ülést tartott a képviselő-testület. Pluhár László polgármester köszöntötte a megjelenteket, majd a jegyzőkönyv hitelesítésre tett javaslatot, Klemm István és Rédei Zoltán személyében. A megjelent képviselők egyhangúan megszavazták a javaslatot. Ezután a napirendekről szavaztak a képviselők.I. Napirendként a szilárd belterületi közutak burkolat felújításáról kiírt pályázat ügyében döntöttek. A közbeszerzési eljárás eredményes és nyertes ajánlattevőjének a Hódmezővásárhelyi Útépítő Kft.-t jelölték ki, akinek ajánlattevő ára hatvankettőmillió-nyolcszázharminckettőezer-ötszáz Ft. volt.
 A testület felhatalmazta a polgármestert a szerződés megkötésére és a projekt megvalósításához szükséges intézkedések jognyilatkozatok megtételére. Ezután alapító okiratok módosítására került sor. Módosították a Pszichiátriai Betegek Otthona és a Humán Szolgáltató Központ alapító okiratát azzal, hogy a feladatköreit bővítik a szociális foglalkoztatással. A működési engedélyek megkérésére felkérték az intézményvezetőket. Dr. Heim Lajosné alpolgármester felkérte Gura Tamást (miután a Pénzügyi- Településfejlesztési és Vállalkozói Bizottság külsős tagjának megválasztották), hogy tegye le az esküt. Az eskütétel után az ülést berekesztették. A következő képviselő-testületi ülésre 2006. június 26-án került sor. A jegyzőkönyv hitelesítésre Nánási Mihály és Dr. Heim Lajosnét javasolta Pluhár László, akiket a testület egyhangúan elfogadott. Elsőként a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról számolt be a polgármester úr. Singer Ferenc képviselő úr rákérdezett, hogy mi van a Radványi György Középiskola és Szakképző Intézet anyagával. A polgármester úr tájékoztatta, hogy az igazgató úr Zámbó András a mai napon (június 26-án) visszavonta beadványát, és ezért nem került tárgyalásra. Ezután az önkormányzat elfogadta a lejárt határidejű határozatokról szóló jelentést. Klemm István javasolta, hogy az önkormányzati rendeleteket ne tárgyalják – melyet a testület nagy többséggel elfogadott. Első napirendként Kiss Tibor őrsparancsnok beszámolóját tárgyalta meg a testület, mely a helyi közrend és közbiztonság helyzetéről szólt. Az ülésen részt vett Dr. Tábi Tibor úr is, aki részletesen elemezte Elek Város közbiztonságának helyzetét. Elmondta, hogy a lopásokat legtöbbször átutazó bűnözők hajtják végre. Véleménye szerint Eleken jó a közrend és a közbiztonság. Kiemelt figyelmet fordítanak az erőszakos, garázda jellegű bűncselekményekre. Kérte, hogy a lakosság támogassa a rendőrök munkáját. Kiemelte, hogy igen jó a kapcsolat a helyi szabálysértési hatósággal és a mezőőrökkel. Úgy gondolja, hogy nagyban segíti a rendőrök munkáját az új szolgálati gépkocsi. Pluhár László elmondta hozzászólásában, hogy biztonsági üléseken ellentétes vélemények is elhangzottak, de a szóbeli kiegészítés mindenki számára megnyugtató lehet. Második napirendként a Dr. Mester György Általános Iskola vezetői pályázata szerepelt. Két pályázó jelentkezett a felhívásra Lénárt Istvánné és Pelle László. Mindkét pályázó hozzájárult, hogy pályázatukat nyílt ülésen tárgyalják. Pelle László elmondta, hogy az ő pályázata rövidebbre sikerült, de a tantestületi ülésen mindenre választ adott. Klemm István megállapította, hogy Lénárt Istvánné pályázata alaposabb, jobban átgondolt, több intézkedésre is kiterjed, 6 éve hiba nélkül vezeti az intézményt. Ettől függetlenül mind a két pályázatot megfelelőnek és tárgyalásra alkalmasnak találta. Az Ügyrendi Bizottság nem hozott határozatot a napirenddel kapcsolatban. Ezután megkérdezte a pályázókat, hogy mi a tervük a tervezett óraszám emelések kapcsán. Singer Ferenc arról tájékoztatta a testületet, hogy az Oktatási Kulturális és Sport Bizottság mindkét pályázatot jónak és alkalmasnak találta. Dr. Kuruczné Czvalinga Judit azt sérelmezte, hogy a szlovákságról mind a két pályázó megfeledkezett. Lénárt Istvánné a felvetett kérdésre úgy válaszolt, hogy a távozó pedagógusok helyére eddig sem vettek fel senkit. Pelle László az iskola jobb hasznosításával, pályázati pénzekkel szeretne többletbevételhez jutni. Amikor a kisebbségekről írt, abban benne van a szlovák is. Lénárt Istvánné szerint pályázatában szerepel a kisebbségi önkormányzatokkal való kapcsolattartás. Bakos Ferenc a szavazás előtt felhívta a figyelmet, Lénárt Istvánné hiba nélkül vezeti az intézményt 6 éve. A szakszervezet, a nevelőtestület, az alkalmazotti tanács a Német Kisebbségi Önkormányzat is Lénárt Istvánnét támogatják. Dr, Kerekes Éva felhívta a figyelmet arra, hogy a bizottságok pénteken délelőtt üléseztek, ezért nem tudták eljuttatni a jegyzőkönyveket. Dr. Heim Lajosné örömét fejezte ki a nagyfokú pedagógusi érdeklődésnek. Lénárt Istvánnét nagyon jó pedagógusnak tartotta, de az iskolai fórumokon elhangzott véleményekből ő úgy értelmezte, hogy  20 pedagógus nem akar a régi igazgatóval együtt dolgozni. A képviselő-testület döntése alapján a szavazást titkosan bonyolították le. A szavazólapok alapján megállapítható volt, hogy Lénárt Istvánné 5, Pelle László 9 szavazatot kapott. Így Elek Város Önkormányzata Képviselő-testülete 2006. augusztus 1-től az igazgatói feladatok ellátásával megbízta Pelle Lászlót. A polgármester úr megköszönte Lénárt Istvánné eddigi munkáját, majd bejelentette, hogy a Német Kisebbségi önkormányzattal 15 napon belül egyeztetést kezdeményez. A képviselő-testület szavazott az igazgató illetményéről. Lénárt Istvánné gratulált az új igazgatónak, azonban elmondta, hogy nagyon sajnálja, hogy az oktatásban is megjelent a politika. Pelle László megköszönte a bizalmat, és akik nem rá szavaztak azoknak bizonyítani szeretne. Harmadik napirendként az önkormányzat 2006. évi átfogó értékelése a gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatainak szerepelt. Az önkormányzat úgy döntött, hogy a feltett kérdések ellenére elfogadja az előterjesztést. 
Negyedik napirendként szerepelt a Szőlő sor lakóinak útépítési kérelme. Igen éles vitát váltott ki, hiszen Málik József elmondta, hogy egyik utcára sincs építési engedély. Rédei Zoltán megemlítette, hogy ő már nem tudja a képviselői tiszteletdíját felajánlani, mert a Lovas Egyesületnek utaltatja havonta. Bakos Ferenc elfogadta Dr, Kerekes Éva véleményét, és javasolta, hogy a Kábel Tv-ben hirdessék meg a hozzájárulást. Málik József elmondta, hogy az útépítés befejezéséig be kell fizetni az útépítési hozzájárulást, majd az út befejezése után kérhetnek az érintettek részletfizetést. A következő határozat született: az önkormányzat a lakossági hozzájárulás összegét 46.000 Ft-ban állapítja meg. A testület határozata szerint a sorrend: Szőlő sor, Bólyai u., Sallai u., Hunyadi u., Kazinczy u. Nánási Mihály szerint sokan nem tudják a pénzt összeszedni, a képviselők ajánlják fel tiszteletdíjukat, illetve a vasúton túli részt támogassa a Cigány Kisebbségi önkormányzat is.
Ezután döntés született a Gyula és Környéke Többcélú Kistérségi Társulás megállapodásáról.
Döntöttek a Kétegyházi u. 6 szám alatti ház nyílt licitálásáról. Induló licit 460.000 Ft. Határoztak az új védőnő lakáshasználatáról is – szolgálati lakást biztosítanak számára. Az Elekiek VIII. Világtalálkozója pénzügyi előkészületeiről érdeklődött Gál Attila. Nem látott még költségvetést. Pluhár László elmondta, annyi pénz áll rendelkezésre, amennyit a költségvetésben elkülönítettek. Bakos Ferenc a templom órájának felújításáról érdeklődött.
Drágos József a gólyafészkek védelmében szólt. Ezután zárt ülés következett, ahol különféle szociális és egyéb ügyeket tárgyalt a képviselő-testület.
Lantos Mihályné

Tisztelt Képviselő-testület, Tisztelt Polgármester Nő/Úr, Tisztelt Lakosok! 
A magyar társadalmi és politikai közélet adott keretei között szeretném a legjobban végezni a munkámat az Önök, a térség és Magyarország érdekében. Keresem a formát, annak mélységét, hogyan tudom mindezt az emberi teljesítőképesség határain belül megtenni.
Mit várhatnak el Önök tőlem országgyűlési képviselői minőségemben?
1.Folyamatos tájékoztatást a Parlament munkájáról, dilemmáiról;
2.A térség, az Önök képviseletét;
Eredményeket, amelyek mérhetővé teszik a képviselői munkát.
Hogyan képzelem el a kölcsönös kapcsolattartást?
3.Vállalom, hogy havonta, illetve szükség szerint írásos tájékoztatót küldök a Képviselő-testületnek, a Jegyzőnek, a Teleháznak.
4.Igény szerint egyeztetett időpontban személyesen veszek részt az Önök által szervezett rendezvényen, eseményen.
Beszámolási kötelezettséggel járok el minden közösségi és egyéni ügyben, amely többségi érdeket nem sért.
Önöktől kérem ehhez:
5.A képviselők kapják meg írásos tájékoztatásaimat, illetve kerüljön fel a polgármesteri hivatalban, teleházban lévő hirdető táblára
6.Testületünk önkormányzati, kistérségi döntéseiről megítélésük szerint tájékoztassanak annak képviselhetősége érdekében vagy a jogalkotói lehetőségek biztosítása érdekében.
A Polgármesteri Hivatal, Teleház továbbítsa részemre azokat a lakossági kérelmeket, javaslatokat, amelyek jogosak, továbbgondolásra érdemesek, de helyben nem oldhatóak meg.
Javaslataikat, véleményüket, észrevételeiket várom a drperjesi@gyula.hu email címre, illetve a 06/30/382-59-87-es telefonszámra. 
Megjegyzés:  A Parlament rendkívüli ülésszaka július 31-ig tart. Addig számos törvényről, egyezményről kell dönteni. Szeptemberben nyújtja be a kormány az NFT II. tervét a parlamentnek és bocsátja egyeztetésre. Szeptemberre kell beadja a magyar kormány adósságcsökkentő programját Brüsszelnek. Annak elfogadása határozza meg az elkövetkezendő évtizedben hazánk kiemelt fejlesztését.
Mindannyiuk érdekében kívánom, olyan nyitottsággal, emberi hozzáállással fogadják levelemet, amellyel megírtam. 
Gyula, 2006. július 5.
Tisztelettel és üdvözlettel: Dr. Perjési Klára, Országgyűlési képviselő

Választási tudnivalók
Sólyom László Köztársasági Elnök 2006. október 1. napjára tűzte ki a helyi önkormányzati és polgármester választást. Ezen a napon kerül sor a kisebbségi önkormányzati választásra is amennyiben az érintett településen 2006. július 15. napjáig minimum 30 fő kérte felvételét a kisebbségi jegyzékbe. Ebben az esetben a Helyi Választási Bizottság legkésőbb 2006. július 27-ig kitűzi a kisebbségi önkormányzati választást. A választási eljárási törvény értelmében külön szavazókör kialakításáról kell gondoskodnia a Helyi Választási Irodának a kisebbségi önkormányzati választással kapcsolatosan abban az esetben, ha a településen több szavazókör lett kialakítva a helyhatósági választás idejére. Ez a szavazókör nem lehet ugyanabban a helyiségben amelyben a helyhatósági választás is lefolytatásra kerül. A választójoggal rendelkező lakosság 2006. július 31. és augusztus 4. napja között postán kapja meg a választási értesítőket és ajálószelvényeket mindkét választásra vonatkozóan. Ezután kerül sor az ajánló szelvények ellenőrzésére, majd a megfelelő feltételek megvalósulása esetén a jelöltajánlásokra, melyekről a Helyi Választási Bizottság dönt.
Eleken, a 2006. július 15-ig beérkezett kérelmek alapján, 2006. október 1-én négy kisebbségi önkormányzati választásra kerül sor, melynek szavazóköri címe az érintett választójoggal rendelkező polgár értesítőjén szerepel majd. Eleken hat szavazókör lett kialakítva a helyhatósági választással kapcsolatban, így a kisebbségi önkormányzati választás szavazóköre külön épületben került kialakításra.
Kovács Zsuzsanna, Helyi Választási Iroda tagja

Tájékoztatás Kisebbségi névjegyzékbe felvettek számáról
A 25/2006. (V. 5.) BM rendelet 2. § (2) bekezdés f) pontja alapján tájékoztatom Elek Város lakosságát, hogy a kisebbségi önkormányzati választással kapcsolatosan az alábbi kisebbségekre vonatkozóan ékeztek be kérelmek Eleken 2006. július 15-ig:
cigány: 547 fő
német: 98 fő
román: 268 fő
szlovák: 56 fő
Dr. Kerekes Éva, Helyi Választási Iroda Vezetője

Zászlók
Az idei labdarúgó világbajnokság szemmel láthatóan is egyik legnagyobb meglepetése az volt, hogy Németország szinte egy összefüggő zászlótengerré változott, vagyis több évtized után most fordult elő először az, hogy spontán módon nem csak a stadionokban volt látható a nagy számú zászlót lobogtató szurkoló, hanem pl. magánházak homlokzatára, de gépkocsikra is kitűzték a német nemzeti zászlót. Talán a sok tévénéző számára ez fel sem tűnt, pedig valójában tényleg "csoda" történt, mert még az egykori, szabad Nyugat-Németországban is csínján bántak a német nemzeti érzéssel, hisz a tragikus II. világháborús
események miatt a mindenkori kormányok úgy gondolták, hogy ez visszafogottság a helyes, de az 1990-es újraegyesítés után is ilyen szempontból hasonló a helyzet. /A mai hivatalos német himnusz szövege sem teljes, mert 1945 után nem lehet énekelni az első versszakát, mert azt az 1933-45 közötti rezsim is megtartotta. Még szerencse, hogy a mi himnuszunk
túlélt minden diktatúrát, de az is igaz, nem régen voltak olyanok hazánkban, akik újat akartak íratni!/ A napokban egy német, de török! származású parlamenti képviselő még azt is felvetette, hogy Németországban is jogilag lehetővé kell tenni a nemzeti zászló használatát úgy, ahogy más uniós országokban is van rá példa. Érdekes módon a német média is "felkapta" a német patriotizmus /hazafiasság/ témáját. Mint minden demokráciában, itt is különbözőképpen magyarázzák a fejleményeket. Vannak akik csak sportpatriotizmusról beszélnek, és úgy vélik, hogy csak a vb-hez kötődik, mások viszont azon az állásponton vannak, hogy megszületett egy új, egészséges német nemzettudat. Az idő el fogja dönteni, kinek van igazuk. Az viszont tényként elmondható, hogy a mai Németországban nagyon sokan vannak olyanok, akik nagyon helyesen, úgy gondolják, hogy nekik is joguk van ahhoz, hogy pl. kitűzzék saját
gépkocsijukra országuk zászlóját. Ez természetes, mint ahogy minden egészséges nemzettudatú országban is az! A II. világháború már 61 éve befejeződött, a mai német társadalomnak nincs semmi köze ehhez a múlthoz! Ez nem rosszul értelmezett nemzeti büszkeség, hanem alapvető emberi jog. /Mivel Németországban nagykoalíció van, így a kormányt sem lehet támadni ebben a fontos kérdésben!/ A német nemzeti válogatott most "csak" harmadik lett, de történelmet írt
azáltal, hogy bebizonyította, szükség van nemzeti összefogásra, amely komoly erő lehet /Magyarországon is/. Ezekben a forró napokban ezek a zászlók azt is jelképezték, hogy igen is
szükség van jó értelemben vett hazafiasságra, amely szemben áll a rossz értelemben vett anyagiassággal, önzéssel, önpusztítással. Már csak ezek
miatt is volt értelme a 2006. évi németországi világbajnokság
megrendezésének!
Rapajkó Tibor

Júliusi jeles napok
Július 2. - Sarlós boldogasszony napja
- A római katolikus egyház az áldott állapotban lévő Máriáról, és Mária Erzsébetnél tett látogatásáról emlékezik meg. Boldogasszony a várandós édesanyák, a szegények, a betegségben, fogságban sínylődők pártfogója. Ezen a napon sokfelé tartottak templombúcsút. ( Az eleki búcsú is erre a napra esik.) 
A magyar néphagyományban az aratás kezdőnapjaként tartották számon.
Július 20. – Illés napja
- Illés az Ószövetség egyik legnagyobb prófétája.
Ezen a napon gyakoriak a viharok. Úgy tartják, hogy ilyenkor Illés szekere zörög. 
E napon munkatilalom volt, mert attól tartottak, hogy aki ilyenkor a mezőn dolgozik, abba belecsap a villám.
Július 22. – Mária Magdolna napja
-  Annak a Mária Magdolnának az ünnepe, aki az evangéliumi történet szerint megtért a bűnös életéből. 
Időjárásjósló hiedelem is fűződik e naphoz: úgy hitték esnie kell az esőnek, mert Mária Magdolna siratja a bűneit.
Július 25. – Jakab napja
- Szent Jakab az apostolok közül elsőnek szenvedett vértanúhalált. 
A búcsújárók, a hajósok, az utasemberek védőszentje.
Bálint Sándor gyűjtése szerint a Jakab-napi északi szélből hideg telet jósoltak.
Július 26. – Anna napja
- Szent Anna napja, aki Szűz Mária anyja volt. A katolikus hívő asszonyok hozzá könyörögtek gyermekáldásért. Szép idő esetén e napon szedték az ún. annababot.
Július az aratás hónapja. A munkát fohászkodással, imádsággal, kalapemeléssel kezdték. A föld szélén letérdeltek, keresztet vetettek. Az eszközöket a templom falához tették, a pap pedig megszentelte. 
Nádor Mária