Eleki Krónika - 2005. november

Milliárdos beruházás Városunkban
Mérföldkő ez a beruházás Elek város történetében hangzott el Pluhár László polgármester köszöntőjében miközben a   szennyvíztisztító telepen megtörtént az újabb ütem alapkőletétele .   A térségi összefogás jegyében a beruházás alapkövét Varga Zoltán a Békés megyei Területfejlesztési Tanács elnöke és dr. Perjési Klára, a gyulai Együttműködő Kistérség elnöke helyezte el. A közbeszerzési és kiviteli terv készítését- melynek további költsége mintegy 48 millió forint- a PEA irányító hatóság vállalta magára, ezen költségtől is mentesül az önkormányzat . A kivitelező Sade-Magyarország Kft. ügyvezető igazgatója , Jean-Louis Blachon a munkálatok befejezését 2006. október elsejére ígérte.
Néhány adat a megvalósuló beruházásról:
Megnyert összeg: 915.506.000.- Ft.
Önerő összesen:   48.184.000.- Ft
A csatornaépítés 762 ingatlanbekötést érint, 6994 fm vezeték kiépítéssel, és gyűjtővezeték 10544 m épül, valamint 1.117 fm nyomott vezeték.  Épül további 5 db szennyvízátemelő.      A szennyvíztisztító telep jelenlegi 360 m3/napi befogadóképessége 600 m3/napi befogadóképességre változik a bővítéssel, valamint az alkalmazott technika cseréjével.
Érintett utcák jegyzéke: HUNYADI ÚT - BÓLYAI ÚT - LISZT F. - VÉCSEY SOR PÖLTENBERG ÚT - KISFALUDY ÚT - RÁKÓCZI ÚT KUN B. ÚT - SZŐLŐ SOR - TÉL ÚT - BATTHYÁNY ÚT - TEMETŐ SOR - GYULAI ÚT - TÁNCSICS M. ÚT -KOSSUTH ÚT - GERONZHOFEN NEGYED - SPORT TÉR – KÖLCSEY ÚT - SZT. ISTVÁN ÚT - SZÉCHENYI ÚT – TAVASZ U. - MADÁCH I. ÚT - OTTLAKAI ÚT- ZRINYI M. ÚT – KÍGYÓ ÚT - ZALKA M. ÚT - PETŐFI ÚT.
arlan

Szivárványnapok 2005.
A városi Reibel Mihály Művelődési Központ és a Humán Szolgáltató és Családsegítő Központ immár negyedik éve rendezte meg közösen a Szivárványnapok rendezvénysorozatot.    A programot Pelle László,a kulturális bizottság elnöke nyitotta meg, aki elmondta, nagyon örül annak, hogy évről évre egyre több gyermek vesz részt a rendezvényen, hiszen ez a két nap értük van, ekkor felhőtlenül játszhatnak, alkothatnak és sok ajándékkal térhetnek haza.     A legkisebbtől a legnagyobbig mindenki megtalálhatja a neki tetsző elfoglaltságot.
Az első napon a gyermekek kézműves foglalkozásokon vehettek részt, ahol sok szép alkotás született, a nagyobbak részére szellemi vetélkedőket rendeztek, ahol a jól teljesítők között értékes ajándékokat osztottak ki.    A játék után a gyermekek közösen fogyasztották el a jól megérdemelt paprikás krumplit. A második nap Purecse István, eleki bűvész színvonalas előadásával kezdődött, amely óriási sikert aratott a gyermekek körében.     
Ezt követte a Művelődési Központ  aerobic csoportjának méltán népszerű színvonalas bemutatója, ahol a nézők megcsodálhatták az új, divatos fellépő ruhákat is.    A bemutatók után frissen sült fánkkal kedveskedtek a gyermekeknek.    
Köszönet illeti meg az eleki nyugdíjas egyesület nagymamáit, akik nagy szeretettel és szorgalommal készítették el a paprikás krumplit és a közel 500 darab fánkot.
Árgyelán Erzsébet

Eleki Szlovákok Kulturális Napja 2005.
Második alkalommal rendezte meg az eleki Szlovák Kisebbségi Önkormányzat és a Reibel Mihály Művelődési Központ az Eleki Szlovákok Kulturális Napját.
A program kora reggel kezdődött egy közel 200 kg-os disznó leölésével. Míg a férfiak a perzseléssel és a mosással voltak elfoglalva, addig az asszonyok elkészítették a reggelit, az ízletes hagymás vért. Miután azt közösen elfogyasztották megkezdődött a röfi földolgozása. Helyére került a pörköltnek való, a kolbászhús és a hurkatöltelék is. Kikeverték a jellegzetes szlovák ételt, a cigánykát is. Eközben megérkezett Szlovákiából, Nagykaposról a vendég együttes, melynek tagjai lelkesen segédkeztek a kolbász és a hurka töltésénél. A délutáni órákra szegény röfinek csak az emléke maradt és egy üst pörkölt a „poraiból”. Miközben a leves és a pörkölt rotyogott az üstökben a vendégek ittak egy jóízűt a sertés emlékére majd igen színvonalas kulturális műsor kezdődött. Köszöntőt mondott Fuzik János, az Országos Szlovák Önkormányzat elnöke, valamint Pluhár László polgármester. Nagyon színvonalas előadást nyújtott a nagykaposi felnőttkórus, akik szlovák egyházi énekeket adtak elő. Őket követte a nagykaposi gyermek tánccsoport, akik tánc és ének bemutatójukkal fergeteges sikert arattak a nézők körében. Nem kevésbé színvonalas előadást mutatott be az Elek Táncegyüttes is. Ezután először lépett színpadra a szeptemberben megalakult eleki Szlovák Citera Együttes, akik ugyancsak szép bemutatót tartottak. A műsor után az asztalokra került a jellegzetes disznótoros vacsora: orjaleves, vegyespörkölt burgonyával valamint sült hurka, kolbász és cigányka. A jól sikerült rendezvényért köszönet illeti azt a kb. 25 fős csapatot, akik fáradtságot nem ismerve dolgoztak egész álló nap. KÖSZÖNJÜK!
Dr. Kuruczné Zvalinga Judit, az eleki Szlovák Kisebbségi Önkormányzat elnöke és egyben a rendezvény fő szervezője elmondta nagyon örül annak, hogy immár második alkalommal zajlott sikeresen a rendezvény, reméli, hogy sikerül egy újabb szép hagyományt teremteni az utókor számára.
Árgyelán Erzsébet

Cukorbetegek klubja
 2005. november 4-én megalakult az Elek és környéke cukorbetegek klubja. Az érintettek: betegek, hozzátartozók, érdeklődők, segítő szándékúak részére Szkaliczki János
a klub frissen választott vezetője a következő tájékoztatást 
adja: A klub legfontosabb feladatául a diabétesszel együtt élők, összefogását, segítését tűzte ki.    Fontos információ: minden hónap 4.-én klubnapot tartanak, a PIZZA kávézóban /Kétegyházi u. 12./ Jelenleg 18 fővel alakultak, de folyamatosan várják a jelentkezéseket. Napi sok apró „kis problémával” betérhetnek, segítséget nyújtanak. Részvettek a Gyulai Diabétesz Világnapon, 9 fővel.  A klub további munkájához kívánunk erőt, egészséget
Rostás Lajosné

Duci szépség
A „mi” lányunk Darvasi Andrea elindult a Magyar Országos Ducik Szépe választáson, és országos hírű lett az „eleki” mosoly.
Milyen ötletből, vagy hogy van lehetősége egy kisvárosi hölgynek benevezni a szépségversenyre? Kérdezem Andreát.     
A barátnőm beszélt rá, először nem is vettük komolyan a dolgot.
Én lepődtem meg a legjobban amikor, telefonáltak, hogy hatszáz nevezőből bejutottam az elődöntőbe.  A Keleti Régióból, csak egyedül jutottam be a középdöntőbe. A döntőbe 32-en voltunk és én mosoly díjat nyertem és kaptam egy modelltanfolyamra szóló utalványt. Gyönyörű helyen volt a választás  Magyarhertelenden.
Mit szólt hozzá a család, a férjed? Először nem örült, de azután megbékélt. A két nagyobbik kislányunk 11 évesek, nagyon örültek. Büszkék az anyukájukra. 4 gyönyörű kislány édesanyja vagyok. Két kislányunk tornász az ikrek itthon tanulnak. Decemberben lesz egy bemutatónk Budapesten.
További terveid? 
Szeretnénk egészségben felnevelni a lánykáinkat, ez a legfontosabb feladatom. A modelltanfolyamon részt veszek. Amíg lehet, amíg hívnak, elmegyek a bemutatókra. Nem „szálltam el”, ugyan úgy beszélek a szomszédaimmal.
Nem repülök a fellegekbe, ugyanúgy nekem kell ebédet főzni, begyújtani. Drága jó édesanyámtól én is megtanultam: Ha valakit szeretünk, úgyis szépnek látjuk. Így karácsonyhoz közeledve, úgyis a legfontosabb a szeretet.
Mert a szépség múlandó, de a szeretet, ha vigyázunk rá örök.
Rostás Lajosné

Vajon miért?...
A történelemben sok a megválaszolatlan kérdés. Valószínűleg ezzel a problémával találjuk szembe magunkat akkor is, amikor arra a kérdésre keressük a választ, hogy vajon pontosan miért nem vettek részt az egykori elekiek az 1848-49-es szabadságharcban. /A szomszédos gyulaiak és kétegyháziak pl. fegyverrel álltak ki a forradalom és szabadságharc mellet!/
Lehet, hogy az akkori német többség ezt akkor úgy látta, jobb ha ebből "kimaradnak". A források és a szakirodalom alapján most ezt mondhatjuk, de lehet, hogy nem ez az igazság, de az is lehet, hogy majd később előkerül valamilyen forrás, lehet...
   Az azonban roppant érdekes, hogy amikor már nem volt semmilyen kockázata annak, hogy pl anyagiakkal megtámogatva is emlékezzenek ezekre a szép, de ugyanakkor tragikus napokra, akkor vajon miért nem tették meg eleink. Ennek
egyik szép megnyilvánulása lehetett volna pl. az aradi Szabadság-szobor 1890. október 6-i felavatásához való anyagi hozzájárulás, illetve a személyes részvétel is. /Elek egykoron Arad vármegyéhez tartozott, de járási székhely is volt!/ A 150. évfordulóra egy értékes könyv jelent meg, amely sok korabeli forrást is közöl, így ennek tanulmányozása több erkölcsi kérdést is felvethet a mai olvasó számára: /Kovách Géza: Az emlékező város. Arad 1849-1999. Arad, 1999. 257 o./
A könyv szerint a Szabadság-szoborra összesen 55. 694, 73 forint gyűlt össze, amit főképpen a kisemberek adományoztak, az akkori földbirtokosság nem nagyon tülekedett, az állam pedig semmivel nem járult hozzá! A rendelkezésünkre álló források alapján nem tudunk arról sem, hogy pl. a 14. 715 adományozó közül hány eleki volt, illetve voltak-e elekiek egyáltalán! Nem valószínű, de ha elő fog kerülni valami bizonyíték, akkor természetesen írni fogunk róla. Érdekes az is, hogy az esetleges támogatók nevei a szóbeli hagyományokban sem élnek tovább! 
Vajon miért van ez így Nem tudjuk biztosan. Az is közismert, hogy Elek egykoron nagyon gazdag település volt, ami a többség magas szintű munkakultúrájával is magyarázható, amibe talán nem nagyon fért bele pl. a Szabadság-szobor anyagi támogatása sem./  Nagyon sok településtől eltérően Elek nem áldozott egykoron arra sem, hogy pl. megalkossa jelképeit, a két világháború között pedig érdektelenség miatt nem sikerült megjelentetni Elek történetét sem, igaz ettől még a település városiassá is válhatott!/ Kovách Géza könyvéből tudjuk azt is, hogy 1890. október 6-án a vesztőhelyen,
Aradon koszorúzást tartottak, ahol pl. Arad városa 112 fővel képviselte magát, míg a megye csak 3 fővel, Gyuláról 8-an, de még Orosházáról is 4-en voltak jelen. Az egész országból összesen 288 koszorút helyeztek el az obeliszknél. Valószínűleg itt sem volt eleki koszorú! /A könyv szerint nem./ Sajnos, az utódok sem kifogástalanok, hisz pl. a Szabadság-szobor újbóli felállításához /tavaly óta újból felavatták/ sem küldtek erejükhöz képest túl sok pénzt! /Az önkormányzatról van szó./ Mintha most is a szegényebbek adakoznának többet, Eleken is.  Vannak pozitív példák is, mert pl. több helyi kiadvány jelenik meg napjainkban, de igyekeznek kihasználni a kedvező lehetőségeket városunkban is.
   Vajon hányan fogják kérdezni utódaink közül: Vajon miért /nem/?-A felelősség
a mienk.
Rapajkó Tibor

Szent Márton-napi felvonulás
Immár hagyománnyá váló rendezvényt szerveztek Elek város óvodái, amikor megrendezték a Szent Márton-napi lampionos felvonulást november 11-én este 5 órakor. Kis is volt ez a személy? Szent Márton 316-ban született Pannóniában, a középkor egyik legnépszerűbb szentje volt. November 11-én a pásztorok vesszőt adtak ajándékba a gazdáknak. Ez volt a Szent Márton vesszeje; úgy tartották, ahány ága van, annyit malacozik a disznó. Szent Márton lúdja kifejezés utal a nap jellegzetes ételére. Ilyenkor már le kellett vágni a tömött libát. Másrészt -a legenda szerint- Szent Márton, hogy kitérjen a püspökké választása elől, a ludak óljában rejtőzködött. Ám a ludak gágogásukkal elárulták hollétét. A szent több legendájában szerepel a köpönyege. Felebaráti szeretete mutatkozott meg akkor is, amikor a városkapu mellett vacogó koldust a köpönyege kettéhasított darabjával megmentett a haláltól..      
Őrá a szeretet, az önzetlen adakozás volt a jellemző. Candesban (Franciaország) halt meg 397-ben.
Ezután térjünk vissza a róla elnevezett ünnepséghez. Díszes meghívók és csodaszépen megírt figurákkal díszített hatalmas plakátok hirdették már időben a rendezvényt.
Mivel ez a hagyomány német eredetű ; a két németül tanító óvodákból indult ki pár évvel ez a rendezvény. Ma már bekapcsolódott a III. számú Óvoda (ők voltak az idén a fő lebonyolítók), sőt a németet tanuló általános iskolás tanulók is csatlakoztak a felvonuláshoz.      
Sok-sok előkészítő munka, lampionkészítés és az előadott műsor gyakorlása előzte meg az ünnepnapot. Három irányból közeledtek a gyerekek.    
A Városháza mögötti téren összegyűlt 400-500 fős érdeklődők egyszer csak sok-sok pici lámpást láttak, de a kicsi gazdájuk alakja csak később rajzolódott ki, amikor bevonultak a térre német ritmusos zene kíséretében. Ott már az előzőleg felállított színpad várta a szereplőket. Singer Éva óvodavezető köszöntő szavai után a gyerekek karikás játékot és egyéb közjátékot adtak elő. Az esti műsort színesítette az Edel Nachtigal német ifjúsági csoport fellépése. Az időjárás is kedvezett a rendezvénynek! Az est csúcspontja a mindenkit elkápráztató tűzijáték volt.
Ez a rendezvény a kezdetiekhez képest nagy érdeklődést kiváltóvá nőtte ki magát, és odafigyelés igénylővé vált. Minden elismerés mindazoknak akik a rendezvény sikeréért dolgoztak.
Akik támogatták, az alábbiak voltak:
Békés Megye Képviselő-testületének Nemzeti és Etnikai Bizottsága; az Oktatási és a Kulturális bizottság /Elek/; Polgármesteri Hivatal /Elek/; Pluhár László polgármester; Gulyás Mária vállalkozó; Hoffmann Györgyné varrónő; Rédei Erika vállalkozó; Üzemeltetési és Városgazdálkodási Kft. /Elek/ Lukács László irányításával; Napközi Otthonos Óvodák gyermekeinek szülei; a Napközis Konyha dolgozói és a Német Kisebbségi Önkormányzat /Elek/.
Az ünnep forró tea kínálásával ért véget és természetesen az előzőekben már említett csodaszép tűzijátékkal.
Nádor Mária

Jeles napok novemberben
- November 1. - Mindenszentek napja
- November 2. - Halottak napja
Mindenszentek és a halottak napja a halottakra való emlékezés ünnepe. Mindenszentek napja azoknak az ünnepe, akikről a naptár név szerint nem emlékezik meg. A 9. század óta kötelező ünnep. A 20. században a halottak napja előestéje lett. E napon ma is szokás a sírok megtisztítása, feldíszítése és gyertyák gyújtása. Egyes falvakban, aki nem tud kimenni a temetőbe, otthon gyújt gyertyát. Halottak napján megvendégelik a szegényeket és a koldusokat. Ezen a napon tiltották a munkát, nehogy megzavarják a holtak nyugalmát.
- November 11.
- Márton napja Szent Márton 316-ban Pannóniában született. A középkor legnépszerűbb szentje volt, emlékét helynevek, oltárképek őrzik. (Róla bővebben olvashatnak a Szent Márton-napi felvonulás c. cikkben!) - November 19. - Erzsébet napja Árpád kori Szent Erzsébet ( 1207 – 1231 ) a katolikus egyház egyik legtiszteltebb női szentje. A legenda szerint a szegényeknek vitt alamizsna a kötényében rózsává változott, mikor atyja, II: András kérdőre vonta emiatt. Ez az ún. Rózsacsoda. (Ez a jelenet az eleki katolikus templom egyik színes ablakán is látható.)Időjárásjóslás is fűződik ehhez a naphoz, ha Erzsébet napon havazik azt mondják: Erzsébet megrázta a pendejét.
- November 25. - Katalin napja , Szent Katalin a 4. században élt az egyiptomi Alexandriában. Keresztény hitéért halt mártírhalált. Legendája szerint szép és okos királylány volt, akinek egyik látomásában megjelent Jézus és eljegyezte. Napjához férjjósló-hiedelmek kapcsolódtak. A vízbe tett gyümölcság ha kizöldül karácsonyig, ez a leány közeli férjhezmenetelét jósolja. Az ágat Katalin-ágnak, Katalin-gallynak nevezik. A Katalin napi időjárásjóslás közismert: ha Katalin locsog, akkor karácsony kopog.
- November 30. - András napja  , Szent András apostol, a keleti egyház védőszentje, az első században élt. A hagyomány szerint átlósan ácsolt kereszten halt mártírhalált, ezért nevezik az ilyen keresztet Andráskeresztnek. Ez a nap a legjelentősebb házasságjósló nap.   A lányok titokban böjtöltek, a párnájuk alá férfi ruhaneműt rejtettek. Erre utal a hajdúszoboszlói mondás:
„ Aki böjtöl András napján, Vőlegényt lát iccakáján.” 
Nádor Mária

A Cigány Kisebbségi Önkormányzat munkájáról beszélgettem, Drágos József elnök úrral.
Hogy vagy? Köszönöm, most már jól. Nagyon szívesen tájékoztatom a lakosságot, az eleki cigányság életéről. Nagy csend volt körülöttünk, ezért most a Cigány Kisebbségi Önkormányzat  2005. II. félévben elvégzett munkáját ismertetném. Kérlek, időrendi sorrendbe légy szíves. 2005. évet a gyerekeknek, szenteltük, helyesebben inkább a családoknak. Június hóban Lökösházán voltunk.     
   A falunapra kaptunk meghívást, 4o gyerek és az őket kísérő szülők. A Szarvasi Világ Lovas Napokon vettünk részt, júliusban. A kiránduláson lehetőségünk volt lovagolni. A gyerekek nagyon élvezték. Megnéztük a fogat hajtókat. Három napos kiránduláson voltunk, Orfűn /Pécs mellett van./ Nekünk alföldi embereknek, óriási élmény volt a hegymászás. Gyerekeinknek az üdülés költségeit az Egyesületünk állta. Ezen az élményekben gazdag üdülésen 35 gyerek és 6 felnőtt vett részt augusztusban.
Október hóban a Kötegyániak hívtak meg bennünket, a cigány bálba. A mi gyermek tánccsoportunk is fellépett. Finom vacsorával vendégeltek meg bennünket.
  November 12.-én az eleki gyermek cigány tánccsoport, Sarkadon lépett fel, a Megyei Kulturális Napon. Meghívást kaptunk november 18.-án Szolnokra Lungo drom /Hosszú út/ napra. Az Országos Cigány Szervezet 15 éves fennállásának évfordulóját ünnepeltük. Fellépett a világhírű 100 tagú cigányzenekar. Híres hazai együttesek: a Roma Cáfé, Bódi Guszti és együttese. Nagyon jól éreztük magunkat. Óriási élmény volt, rengetegen közel tízezren voltunk. Elekről 52-en vettünk részt. Az ünnepi beszédet a Országos Cigány Szervezet Elnöke Farkas Flórián mondta el.
   Mik a következő terveid?
Kaptunk meghívást a Kisebbségi napokra, Medgyesegyházára, és Dobozra. December hóba, mi is várjuk a jó öreg Télapót. Nagyon sok bogárszemű jó kislányunk és kisfiúnk van.
   Csupa mulatozás a roma családok élete?
Ez koránt sincs így. Nagyon sok család megélhetési gondokkal küzd. Munka lehetőségre lenne szükségünk.A gyermekeken segítettünk. Az idei évben is pályázati lehetőséget kaptunk, a roma gyerekek tovább tanulására. Nagyon sok gyereknek és szüleiknek segítettünk. Örvendetes, hogy növekszik Eleken a cigány diplomások száma. Akik hozzánk fordulnak, mindenkinek segítünk. Véleményem szerint, mindenki az, aminek vallja magát.
   Van egy „dolog” amiről feltétlenül szeretnék beszélni. Ez feltétlenül szerepeljen az Eleki Krónikába, erről az érintett lakosságnak tudni kell.
Hallgatlak.
    Nagyon aggódóm, a vasúton túli lakosságért. Itt a legnagyobb a szegénység. Két utcát, a Dankó végét és a Szántó J. nem tudtuk lerakatni zúzott kővel. Mi lesz velük most, a téli hóesésben, a gyerekekkel, a betegekkel? Miért nem történt meg az utak javítása?Nagyon sajnálom, a zúzott kő kivizsgálására ment el a pénz.
Bebizonyosodott, hogy a kővel nincs semmi probléma, nem fertőző. Sajnálatos tény, hogy a képviselőtársaim között sem volt egyetértés, ebben az ügyben. Mindenki megnyugtatására szeretném elmondani, hogy: még az idei évben az utak javítása a vasúton túli részen be lesz fejezve. 
    Végezetül valamennyi Eleki lakosnak kívánok erőt, jó egészséget. Vagy úgy ahogy, mi egymás közt szoktuk mondani:
DOBROJ  TU - minden jót.
Köszönöm a beszélgetést.
Rostás Lajosné

Egy zsebkönyv családfakutatáshoz
A rendszerváltoztatás után a családfakutatás reneszánsza következett be hazánkban, ami egyúttal több ilyen témájú könyv megjelenését is jelenti.      
    Mi most egy olyan kézikönyvről szeretnénk szólni, amelynek a szerzője az eleki kötődésű Ament Andor, aki ugyan nem rendelkezik szakirányú végzettséggel, de számunkra mégis nagyon fontos munkát végzett.
    A szerzőről egy könyvismertetőben többek között ezeket olvashatjuk: "Ez a zsebkönyv csupán az írójának a nyugdíjas életét színező hobbi terméke, s a genealógiával ismerkedve szerzett élményeinek, tapasztaltainak, gyakorlati
hasznosságú adatoknak a gyűjteménye. Nem tudományos tanulmány, hanem inkább
toborzó. Olvasóit szeretné rábeszélni családjuk történetének kutatására." Aki végigolvassa ezt a könyvet, az tényleg azt érezheti, hogy valóban neki
íródott ez a rövid származástani összefoglaló, illetve ami a legfontosabb, rádöbbenhet arra is, nem is annyira elvont dologról van szó, vagyis kedvet
csinál az önálló kutatáshoz is. /A legtöbb szakmunka nem is ilyen célból íródott!/ Ezt a kiadványt tankönyvként is forgathatjuk, mert a szövege annyira didaktikus, hogy "adja magát" a tanulásra, de bőséges irodalmat is ad, illetve rengeteg internet címet is!
 A mellékelt eredeti források is jól egészítik ki a leírtakat. A későbbiekben is nagyon jól hasznosítható pl. a mellékelt latin-német-magyar szójegyzék is. Hasznos címek is segíthetik a leendő kutatókat, hisz itt megtalálhatók pl a magyarországi levéltárak címei, de a pontos nyitva tartásuk  is!
    Mindenkinek a szíves figyelmébe ajánljuk Ament Andor Zsebkönyv családfa
kutatáshoz című, Budapesten megjelent 82 oldalas könyvét, melynek az ára 1.
200 forint, de interneten megrendelve csak 1080 forint. Egy példány a városi
könyvtárban is megtalálható.
Rapajkó Tibor

Búcsú Bauer Ferenctől
Az Eleki Krónika 2005 augusztusi számában egy hosszabb méltatatás jelent meg Bauer Ferencről, akiről akkor még úgy valószínűsítettük, hogy valószínűleg él, de a megjelenés után nem sokkal később e sorok írója levelet kapott, ami
ennek ellenkezőjéről számolt be!  
    A ma Medgyesegyházán élő Bauer Franciska /Bauer Ferenc húga, aki 90 éves/ 2005. szeptember 4-ei levelében többek között ezt írta: "Meghalt---szegény jó testvérem, Feri 2003. augusztus 26-án hirtelen halállal, trombózis volt a
lábában, és egy kis vérrög került a szívhez, ami aztán rögtön halált okozott, állapította meg az orvos. Nagy bánat rója azóta a szívünket! Hiszen olyan jó fiú volt, kedves, aranyos, okos, jó modorú és felejthetetlen! Nem
tudom mikor tudok belenyugodni az elvesztésébe."
    A levél további részében pedig a néhai Bauer Ferenc /1919-2003/ életét ismerhetjük meg viszonylag részletességgel, vagyis a következőket:
   A húgánál legutoljára 2003 augusztusában járt Medgyesegyházán, ahol két
hetet töltött el, de mivel fájt a lába, többnyire csak feküdt, és haza is már csak úgy tudott menni, hogy autót kellett fogadni. A házasságkötéséről azt tudtuk meg, hogy a háború után nősült meg, egy nálánál fiatalabb szép fodrásznőt vett el feleségül. Két gyermekük
született, Feri, illetve egy leány. A fia ma is növénytermesztéssel foglalkozik, a leánya pszichológus Pesten, az unokájuk, aki fiú, villamosmérnök, de rendszeresen meg szokta látogatni Bauer Franciskát
Medgyesegyházán. Bauer Franciskának a nővére még most él /92 éves/ Szegeden, aki el is tudott menni Bauer Ferenc temetésére, hisz még most is egészségesebb húgánál!
    Bauer Ferenc apja, aki szintén Ferenc volt, 1945-ben halt meg, aki sok-sok évig gazdaságvezetőként tevékenykedett egy ezer holdas birtokon
Medgyesegyházán, így nem voltak megélhetési gondjaik, igaz saját földjük nem
volt! Bauer Franciska nővére pedig női szabó lett. Így élt a Bauer család, vagy ahogy Bauer Franciska írta: "Így éldegéltünk spórolósan, beosztással, és szép csendben és megelégedésben." /A levélből
egyértelműen választ kaptunk arra, hogy Eleken miért ismeretlen Bauer Ferenc, vagyis mert a család korán elkerült Medgyesegyházára!
  Bauer Franciska levelében mellékelte öccse munkatársának, Cserni Imre szakmai méltatását is 2003-ból. /A Krónika augusztusi számában is hasonló
írás jelent meg róla./ A levél tartalmazott egy másik fontos mellékletet is, egy búcsúztatót is, amelyet Edit nevű leánya olvasott fel. Ebből most csak ezeket a fontos életrajzi adatokat emeljük ki: Bauer Ferenc 1919. augusztus 28-án született
ötödik gyermekként Eleken. 1937-ben mezőgazdasági középiskolában érettségizett Békéscsabán, az 1940-es években pedig Kunágotán az Urbán-féle
gazdaságban segédtiszt lett, de jelentkezett a debreceni egyetemre is. 1944-ben súlyos csípőlövést kapott, az amerikai fogságban kapott cigarettáit
gyümölcskonzervekre cserélte.         
    Közben egyetemre is járt, ami nem volt könnyű, mert sebesülése miatt nem akarta elengedni az akkor tábori orvosként szolgáló későbbi híres Szentágothai professzor!
1945-ben 75 %-os hadirokkantként szerelt le, és tért vissza Medgyesegyházára édesanyjához, aki sokáig azt hitte, hogy a fia halott! /Közben a nővérei
szerencsésen haza tudtak térni a Szovjetunióból../ Nagy volt az akaratereje is, hisz pl. 1946-ban kilenc hónap alatt három egyetemi év anyagából le tudott vizsgázni! Feleségével 1949 húsvétján ismerkedett meg, de novemberben már meg is
esküdtek. Bauer Ferenc 1979-ben vonult nyugdíjba, ekkor már két unokája volt
/Ferenc, Máté/ . Nyugdíjasként szeretett pecázni unokáival, de szívesen barkácsolgatott is.
Szeretet énekelni is: "Nem hallgatni, hanem énekelni. Olyannyira, hogy a halálod előtti napon is hallották átszűrődni a szomszédba szépen zengő
hangodat."---írta leánya. 
    Utolsó éveiben szerette a verseket is, kedvenc költője Wass Albert volt,kinek Üzenet haza című versét temetésén is elszavalták. /"A víz szalad, a kő
marad, /a kő marad."---ez a sor tetszett neki a legjobban!/ Bauer Ferenc minden szempontból példakép: példás családapa, nagyapa, kitűnő szakember, hazafi. .A Gyulai úti /21.szám/ szülőházán kötelességünk elhelyezni egy emléktáblát, nem engedhetjük meg magunknak azt a "luxust", hogy egy ilyen nagy ember emlékét pont Eleken hagynánk figyelmen kívül!
    Köszönjük a fontos információkat Franciska néninek. 
Mi ezen írásunkkal búcsúztunk el jelképesen a nagy, eleki születésű növénynemesítőtől, Bauer Ferenctől.
Rapajkó Tibor

Kedves Diákok!
A Reibel Mihály Művelődési Központ
az alábbi szakköröket
indítja:
Agyagozó szakkör
Kézműves szakkör
(Szín)játszó szakkör
Versbarátok Köre
Jelentkezés és bővebb információ a Művelődési Központban.
Mindenkit szeretettel vár:
Árgyelán Erzsébet és Buksa Tímea

Minden politika, de a politika nem minden
2005. novenmber 9-én a gyulai református egyház gyülekezeti házában több száz fős érdeklődő jelenlétében válaszolt a kérdésekre Tőkéczki László presbiter, történész, egyetemi tanár és Balog Zoltán lelkész, volt egyházügyi tanácsadó. 
    A kérdésekből és a válaszokból főleg az derült ki, hogy napjainkban túl sok szó esik a pártpolitikáról, pedig az élet nem csak erről szól, és a problémákat sem csak ilyen szempontból lehetne megoldani, vagyis ahogy Balog László találóan utalt egy holland református teológusra, aki szerint minden politika, de a politika nem minden!  Tőkéczki László mondandóját így lehetne összefoglalni: Az állam és az egyházak viszonya még Európában is különböző, hisz pl. Skandináviában még ma is államegyházak vannak, de még Nagy-Britanniában is nemrég a parlament döntött egy anglikán liturgikus könyvről! Mi lenne, ha hasonló Magyarországon is megtörténne? Van Nyugaton is egyházellenes hagyomány, hisz pl. a francia jobboldal egy részének köszönhetően /is/ nincs ma EU-alkotmány sem! Hazánkban sohasem volt protestáns párt, manapság pedig nincs is rá szükség, hisz vannak olyan pártok, amelyek felvállalják keresztény értékeket.  Magyarországon inkább annak van hagyománya, hogy az egyházak az állammal tartanak fenn jó viszonyt. Ezért nem támogatta pl. Mindszenty József sem az egykori Néppártot! Nagy jelentősége van a helyi kezdeményezéseknek is, hisz pl. csak a Tiszántúlon a rendszerváltoztatás után 22 idősek otthona épült. Az elkövetkező időszak a lokalizációé lesz, hisz pl. az emberek a helyben termelt élelmiszereket fogják vásárolni, de a helyi népességet is csak úgy lehet megtartani, ha helyben lehet dolgozni is.
     Régen csak az arisztokrácia nem tudta magát reprodukálni, igaz így másoknak is lehetősége volt a felemelkedésre. Manapság sajnos általános a népesedési probléma, ami azzal magyarázható, hogy az alsóbb rétegekben is elterjesztették azt a célrendszert, amely megvalósíthatatlan! A megoldás ez
lehet: a tömeg szintjén kell visszaváltoztatni a korábbi értékrendszert.
    Nem szabad megengedni azt, hogy az üzletek a beszerzési ár alatt árulják termékeiket. Legyen minőség- és fogyasztóvédelem. Bóvlit nem szabad külföldről behozni! A fizetéseket fel kellene emelni, így az emberek minőségi árúkat tudnának vásárolni. Még ma sem tudjuk pontosan, hogy miről tárgyalt Bush és Gorbacsov, hisz 1990-ben sem lehetett egyértelműen látni mi lesz később, de pl. nem voltak nagy tüntetések sem nálunk ekkor. 
     Valószínűleg Antall József is ezért nem tudta megcsinálni a beígért nagytakarítást sem Napjainkban pedig nem szabad reménytelenségről beszélni, hisz pl. ki gondolta volna azt, hogy nem lesz Szovjetunió, de utána mégis minden más lett. Ma talán emberileg sok minden reménytelennek tűnik de egy hívő ember számára ilyen nem létezik. A Fidesznek 1998-ban leltárt kellett volna készítenie, de ezt 2006-ban nem mulaszthatja el, hisz mindenkinek tudnia kell arról, hogy milyen az ország valós helyzete! Az MDF-ről azt fogalmazta meg, hogy tipikus magyar önvesztő politikát folytat, de ugyanakkor sajnálja is a történteket.        
     Tőkéczki szerint ellenlejáratással választást nyerni nem lehet, ugyanakkor azt el lehet veszíteni!  Balog László legfontosabbként azt emelte ki, hogy egy demokráciában, így Magyarországon is az államnak kötelessége az egyházi és a kisebbségi iskolák támogatása, hisz alapvető jogokról van szó, tehát ha ez nem érvényesül, akkor alkotmánysértést követnek el! Erről ma sokan nem beszélnek, sőt hamis képet alakítanak ki az egyházi iskolákról.   Szerinte ma hazánkban nincs igazi érdekképviselet, és ez baj, mert az emberek csak a választásokon szólhatnak bele a politikába, pedig nem csak ekkor kellene, és ez ne csak a pártok joga legyen. Szükséges az erős polgári szerveződés, de szerinte ezt szolgálná a kétkamarás országgyűlés is.   A nagyvárosi emberek problémája nagyobb, mint a vidéken élőké, hisz a magányosságból sok rossz is következik. A kistelepüléseken is meg kellene határozni a minimális végcélokat, mert ha pl. megszűnik a posta, iskola, orvosi rendelő, plébánia, akkor az emberek lelkiekben zavarosak lesznek, ami nem lehet cél!   Az intellektuális erőt jobban ki kellene használni. Meg kellene védeni szeretetből a hazát!Jó érzés volt látni, hogy van tömegigény ilyen jellegű rendezvényre is, és ami hosszabb távú reményekre is feljogosít bennünket, sok fiatal is jelen volt.    Az elhangzottak után mi is csak azt tudjuk mondani, hogy jó lenne már végre egy olyan Magyarországon élni, ahol a politika tényleg nem minden, és a civil szervezetek is a maguk természetességükkel is felléphetnek a saját
értékrendjüknek megfelelően.   Az viszont tényleg érthetetlen, hogy vajon miért nem jelent meg erről a nagyszerű rendezvényről egyetlen sor sem a másnapi Békés Megyei Hírlapban!
Rapajkó Tibor

Kirándulások
Az eleki Radványi György Középiskola 14 tanára, illetve dolgozója november 3-án budapesti kiránduláson vett részt, mely során megtekintették a Parlamentet, illetve a Terror Háza Múzeumot is.
A csoportot 12 óra 30 perckor fogadta az idegenvezető, de előtte a szabadprogram keretén belül ismerkedni lehetett a belvárossal is, de voltak olyanok is, akik a Néprajzi Múzeumot keresték fel.  A parlamenti séta kb. 50 percig tartott, amibe beletartozott egy rövid építéstörténet, illetve a korona megtekintése is. Sok érdekeset is
megtudhattak a kiránduláson résztvevők: pl. azt, hogy a mai magyar Parlament már az építésekor modernek számított, mert padlófűtés - és légkondicionálással együtt tervezték. /Az egyik ilyen berendezés még ma is működik!/ Ma kb. ezer fős a kiszolgáló személyzete. A Parlament 19 évig épült, és kb. egy Gyula nagyságú várost lehetett volna felépíteni az árából.
Az épület díszítéséhez 40 kg aranyat is felhasználtak. /A korona mellett ma már nincs díszőrség, "csak" biztonságiak védik.!/ Utána a Terror Háza Múzeumban töltöttek el két órát fakultatívan, ami természetesen nem sok idő, de így is nagyon érdekes volt.
   Még ugyanazon a napon, de egy másik iskolai busszal egy másik csoport indult
a szlovákiai Nagykaposra Klemm István képviselő
 és Zámbó András iskolaigazgató vezetésével, hogy felvegyék a kapcsolatot az ottani
mezőgazdasági iskolával, hisz a kapcsolatfelvétel a két város között már korábban megtörtént.
November 7-én a
vadásztanulók Szabó Bálint tanár úr veztésével megtekintették a Szegedi vadasparkot, utána pedig Szeged belvárosával ismerkedtek.
Singer Ferenc igazgatóhelyettes közlése lapján írta:
Rapajkó Tibor

Önök írták
Köszönjük a szerkesztőségbe küldött leveleiket, ezeket változatlan formában leközöljük, amennyiben nem tartalmaznak obszcén vagy személyiségi jogot sértő kijelentéseket és állításokat. Természetesen az itt leírt vélemény nem a szerkesztőség véleménye, a felelősséget a levél szerzője vállalja. Egy alkalommal lehetőséget biztosítunk az eltérő vélemény megjelentetésére, viszont nem szeretnénk hosszúra nyúló vitát e lap hasábjain előidézni.
(A szerkesztő)

KÓKA–„tag „ ÍGÉRETEK  A SZENVEDŐ BÉKÉS MEGYÉNEK
     Miközben a parlamentben éppen folyik a jövő évi hitelre épülő, deficites, település-sorvasztó költségvetés vitája, aközben a gazdasági miniszter dr. Kóka János az adófizetők pénzén választási kampányt tart Békésben.   
    Két témáról szól a „meseóra”: a gazdasági versenyképességről és a hátrányos helyzetű kistérségek lehetőségeiről. Történik mindez egy  foglalkoztatási gondoktól roskadozó megyében, ahol több ezer embert tettek utcára három év alatt.   
    Kóka miniszter új konkrét munkahelyek helyett, újabb kormányzati „hárijánosi” ígéreteket hozott. Igaz, már ezek is erősen „Kóka” –dozóak.     Az ígért négy év alatt létrehozandó négyszázezer új munkahely füstbement terve helyett, már csak ennek az egy százalékát ígéri a kormány, négyezer új munkahelyet! De nyugalom, ezt sem Békés megyének ígérik. Nem kaptunk választ arra konkrétan, hogy az újabb szárnyaszegett ígéretek után hány munkahelyet tud miniszter úr féléven belül felajánlani, többek között az elbocsátott: békéscsabai,-barnebáli,   istvánmalmi,- a gyulai-tejporgyári,   húskombináti,- vagy a sarkadi-keverőüzemi, háziipari,- stb. ezreknek? Az elbocsátott emberek, a pályakezdők ezt várták, ezt szerették volna hallani. Szólt a tájékoztató a gazdasági versenyképesség képtelenségéről abban a megyében, ahol Medgyessy Péter ex-miniszterelnök emlékezetes ígérete elhangzott a gyulai vár tövében, miszerint a megye versenyképessége érdekében a 44-es út négysávosítását a kormány Békéscsaba és Kecskemét között folytatja és megépíti. 
    Kóka miniszterúr jövetbe Békésbe, egy méternyi ilyen megépült úton sem tudott végighajtani. Ebben a megyében hangzott el egy kihelyezett kormányülésen Gyurcsány Ferenc miniszterelnök részéről a nagy felismerés és az ígéret, hogy a területfejlesztési források megkülönböztetett többsége a hátrányos helyzetű kistérségeknek lesz biztosítva. A szó elszállt. A Megyei Területfejlesztési Tanács tette viszont maradandó, a legkevesebb forrást az egyik leghátrányosabb helyzetű kistérségnek, Sarkad kistérségének adták. Most a gazdasági miniszter jövőre megint a megkülönböztető előnyöket ígéri. A megkülönböztetést már köszönjük nem kérjük, mert további hátrányunkra megkaptuk.    
    A kormány az egészségügynek altató és lélegeztető gépeket ígért. Az altató gépet Kóka miniszter úr tájékoztatóján már Békés megyének „szimbólikusan” átadta. De ezek után nem mondhatunk le a lélegeztető gépekről sem, mert annak a megyének erre is nagy szüksége van, mely megyétől nemcsak az ígért gazdasági fejlesztési forrásokat vonták el, de ezzel a levegőt is.
Tóth Imre, országgyűlési képviselő

Mezőgazdasági  (NVT) tanácsadás Eleken
Mezőgazdasági termelőknek nyújt ingyenes tanácsadást a Békés Megyei Agrárkamara Eleken. 2004 óta a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv (NVT) különböző jogcímein is igényelhetnek támogatást a gazdálkodók. Mivel ezek a pénzek „kissé” bürokratikus úton jutnak el az érintettekhez, Technikai Segítségnyújtás jogcímen, államilag finanszírozott, gazdákat segítő, ingyenes NVT tanácsadói hálózat alakult ki az agrárkamarai tanácsadói hálózatra épülve. Nélkülözhetetlen, hogy a támogatást igénybe vevők ismerjék a vonatkozó jogszabályokat, azok változásait nyomon tudják követni és be is tartsák azokat.
Valamennyi támogatási formánál a határidők elmulasztása jogvesztő, kivéve, ha a jogszabály másképpen nem rendelkezik. 
Aktuális határidők:
- 2005. december 31-ig kell eljuttatni a talajmintákat valamely akkreditált talajlaboratóriumba, illetve igazolást kérni a labortól a minta átvételéről
- 2006. január 31-ig kell a 2004/2005-ös gazdálkodási évről vezetett Gazdálkodási Napló másolatát aláírva beküldeni 
- Várhatóan 2006. február 01-28. között kell az AKG és KAT kifizetési kérelmeket benyújtani  a 2004-ben támogatást igénylőknek  a második gazdálkodási évre vonatkozóan
Az AKG nyertes pályázóinak egy része fizikai ellenőrzésen is átesett. Az ellenőrzések már lezárultak, a probléma mentes gazdálkodók sok esetben már a támogatási összeget is a számlájukon tudhatják, ugyanakkor ha nem tesznek eleget a talaj mintavételi, illetve az egyes dokumentumok kitöltésére és beküldésére vonatkozó kötelezettségeiknek, akkor jogosulatlanul vették igénybe a támogatást és szankcióval sújthatók. 
Eleken is működik Ügyfélszolgálat a Polgármesteri Hivatalban minden páros héten kedden 8-16 óráig. Várom mindazon gazdálkodókat, akik már nyertek el támogatást az NVT eddig meghirdetett célprogramjaira, és azokat az érdeklődőket is, akik ezután szeretnének valamilyen jogcímre támogatási kérelmet beadni. A személyes tanácsadáshoz kérem, hozza magával a támogatási igénylést, ill. határozatot az elnyert támogatásról, regisztrációs számát, Gazdálkodási Naplót és egyéb kapcsolódó iratokat.  Érdeklődhetnek telefonon is a 66/461-536 illetve a 30/366-49-16-os számon. 
Gyulai Anikó, NVT tanácsadó